MIPO udgiver artikler, essays, rapporter, anmeldelser og andet materiale, der belyser forskning og klinisk arbejde inden for alle psykiatriens områder i de nordiske lande. Alle artikel er gennem peer review
Artikler er distribueret under Creatice Commons-licensen https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/ . Forfatteren bevarer ophavsretten til sin tekst og kan til enhver tid trække sin tilladelse til publikation og arkivering tilbage.
Musik og billeddannelse (GIM) med PTSD-ramte flygtninge: Introduktion til tre single case-studier
Mange flygtninge kommer fra kulturer med helt andre forestillinger og begreber om årsager til og forventninger om behandling af psykisk lidelse end man almindeligvis anvender i psykiatrien. F.eks. er psykisk lidelse i mange mellemøstlige kulturer forbundet med skam, og udtrykkes måske derfor snarere i form af fysisk smerte. For at et behandlingsforløb skal lykkes, er der behov for kulturel sensitivitet hos behandleren, når der skal samarbejdes med tolken, skabes et møde på tværs af kulturer samt etableres en fælles forståelse af behandlingens formål og proces.
GIM-behandling af en traumatiseret flygtning med PTSD – med fokus på traumebearbejdning
Artiklen omhandler en case med fokus på direkte traumebehandling i traumefokuseret Guided Imagery and Music (GIM). Patienten deltog i et mixed methods feasibility-pilotprojekt vedrørende behandling af traumatiserede flygtninge, som er beskrevet i artiklen Feasibility of trauma-focused Guided Imagery and Music with adult refugees diagnosed with PTSD – a pilot study. Patienten modtog 16 sessioner over en periode på ca. 6 måneder. I artiklen gives eksempler på traumefokuserede interventioner og eksempler på patientens kommentarer, oplevelser, refleksioner og udbytte af behandlingen. Behandlingstilgangen i konteksten med traumatiserede flygtninge er en ny variation inden for spektret af GIM-terapi, og beskrivelsen af behandlingsforløbet understøttes af teoretisk forståelse af processen. Resultater for pilotstudiet viser, at patienten fik signifikant udbytte af terapien. Dette bliver understøttet af patientens egne udtalelser i evalueringen af forløbet samt ud fra data fra de spørgeskemaer, der blev anvendt i undersøgelsen. Patienten har efter GIM-forløbet en score på Harwards Trauma Questionaire (HTQ), som ligger under cut-off for diagnosen PTSD og scorer markant højere på WHO-5 livsstil-skemaet.
Dilemmaer i musikterapeutisk behandling af en traumatiseret flygtning med musikerbaggrund
Denne artikel præsenterer et single case-studie af et receptivt musikterapiforløb med en 55-årig syrisk flygtning, som har været udsat for fængsling og tortur på grund af sine aktiviteter som protestsanger og musiker. Der beskrives problemstillinger og dilemmaer relateret til at anvende musik, der både kan trigge traumer, men også vække indre ressourcer. Kortlægning af patientens forskellige personlighedsdele og musikkens evne til integration af dem vil blive belyst gennem teorien om strukturel dissociation.
Rejsen til grænselandet – en fortælling om smerte, tillid og mod
Denne artikel beskriver et musikterapiforløb med en irakisk flygtning, som lider af PTSD og kroniske smerter som følge af tortur. Metoden er traumefokuseret receptiv musikterapi indenfor spektret Music and Imagery - kort Guided Imagery and Music (GIM). Case-beskrivelsen fokuserer særligt på GIM-metodens potentialer i forbindelse med kroniske smerter, samt på forbindelsen mellem traumer og kroniske smerter. Smerteteorien om Neuromatrix og Saunders beskrivelse af “Total Pain”-konceptet præsenteres, ligesom Dileos musikterapeutiske smerteinterventioner gennemgås med henblik på at forstå sammenhængen mellem musikinterventionerne i GIM og oplevelsen af smerte hos klienten. Ligeledes gives en beskrivelse af, hvordan traumeterapeutiske metoder kan implementeres i GIM-metoden. Artiklen giver til sidst en række bud på, hvilke potentialer modificeret GIM kan have i det terapeutiske arbejde med traumer og kroniske smerter.
VOIAS – et stemme-assessmentredskab til vurdering af klientens psykiske tilstand og terapeutiske proces, – en undersøgelse af dens kliniske relevans fra et case-perspektiv
VOIAS er et stemme-assessmentredskab udviklet i forskningsprojektet “Research into the development of voice assessment in music therapy” (Storm 2013). Motivationen til at udvikle et stemmeassessmentredskab til musikterapi udspringer fra mine erfaringer i klinisk praksis og som medlem af et tværfagligt behandler- og udredningsteam. Igennem mange år har jeg anvendt “Psykodynamisk stemmeterapi” som en metode og tilgang til at imødekomme klientens behov for blandt andet at håndtere angst, lindre depression eller støtte en indre oplevelse af centrering for klienter med bipolare lidelser. Psykodynamisk stemmeterapi er en metode og tilgang, som over mange år er blevet mere og mere specifik og konkret, og som i dag anvendes meget struktureret og analytisk i klinisk praksis. Det ontologiske og epistemologiske fundament, som Psykodynamisk stemmeterapi hviler på, er en meget betydningsfuld del af den psykologiske og teoretiske forståelse af det terapirettede krop- og stemmearbejde (Storm, 2007, 2013). En af grundstenene i metoden og tilgangen er musikterapeutens lytteperspektiver (Pedersen, 2000; Storm, 2007, 2013). Lytteperspektiverne omhandler at lytte og orientere sig ud fra klientens stemmeudtryk alene. Ved at lytte til den menneskelige stemme ud fra et udvidet sansemæssigt og kropsligt baseret lytteperspektiv er det muligt for terapeuten og for forskeren at indhente informationer om klienten og dennes aktuelle psykiske tilstand – informationer, der både har relevans for klienten selv og musikterapeuten i den aktuelle terapisituation, samt relevans for hele teamet involveret i behandlingen af klienten. Det er min erfaring gennem mange års klinisk praksis, at det kan være utrolig vanskeligt at videregive informationer indsamlet i musikterapien, så de kan forstås og anvendes af et tværfagligt team. Samtidig er der et behov for at kunne formidle informationerne fra musikterapien letforståeligt, kort og præcist, at kunne dokumentere den terapeutiske proces og udvikling over tid og hvad de kliniske konklusioner er baseret på.
Musikterapi i psykiatrien online 11(1), samlet udgave