Vurdering af alternativer for højhastighedsbaner. - Brix, Jens W.; Kousgaard, Uffe (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University, 1994)
Indlægget tager udgangspunkt i vores eksamensprojektet, hvor der er foretaget en samfundsøkonomisk konsekvensvurdering af forskellige forslag til højhastighedsbaner mellem København og Hamburg. I analysen sker en rangordning af et stort antal (ca. 300) alternative projektudformninger. Det store antal medtages, for at sikre, at ingen fornuftige forslag overses på forhånd. For at kunne gennemføre en så omfattende analyse, har det været nødvendigt at opbygge et program, som kan generere forslag og beregne de tilhørende konsekvenser maskinelt. Den anvendte samfundsøkonomiske vurderingsmetode sigter på at fremhæve robuste forslag. Dette sker under hensyntagen til Variation i præferencemønstre Usikkerhed i den trafikale udvikling Variation i præferencemønstre vedrører det forhold, at forskellige opfattelser kan lægges til grund ved konsekvensernes sammenvejning (f.eks. kan sammenvejningen ske under en øko-nomisk synsvinkel, en miljøsynsvinkel eller andet). Det har naturligvis stor betydning for vurderingens endelige resultat, hvis det kan påvises, at vurderingen af hvilke projektforslag, der kan anses for at være fordelagtige, er uafhængig af forskellige præferencemønstre, eller hvis det kan belyses under hvilke præferencer, bestemte projektforslag klarer sig godt eller mindre godt. Præferenceaspektet kan således hjælpe til at skille politiske fra administrative beslutninger. Usikkerhed i den trafikale udvikling skyldes, at prognoseresultater som oftest ikke er særlig præcise. Den faktiske udvikling hænger nøje sammen med den øvrige udvikling i samfundet, og prognoser tager sjældent hensyn til ændringsmuligheder for sådanne forhold. Da de fleste af konsekvenserne er trafikafhængige, fører denne usikkerhed altså til usikkerhed for selve konsekvenserne, og denne usikkerhed er det væsentligt at tage hensyn til. Udover den samfundsøkonomiske vurdering, er der foretaget en analyse, hvor der bl.a. er inddraget ikke-samfundsøkonomiske aspekter som virksomhedsøkonomi og plankonformitet.